Beograd
Beograd | |||||
---|---|---|---|---|---|
![]() | |||||
Land | ![]() | ||||
Ligger ved | Sava Donau | ||||
Postnummer | 11000 | ||||
Retningsnummer | 011 | ||||
Areal | 359,96 (by) 3 222,68 (storbyområde) km² | ||||
Befolkning | 1 281 801 (by) 1 710 000 (storbyområde) | ||||
Bef.tetthet | 488,42 (storbyområdet) innb./km² | ||||
Språk | Sinte Romani ![]() | ||||
Høyde o.h. | 117 meter | ||||
Nettside | www | ||||
Politikk | |||||
Borgermester | Aleksandar Šapić | ||||
![]() Beograd 44°49′04″N 20°27′25″Ø | |||||
Beograd (serbisk: Beograd, Београд; tysk Belgrad; ungarsk Belgrád, tidligere Nándorfehérvár) er hovedstaden i Serbia og dessuten landets største by med hensyn til befolkning. Navnet er serbisk for «hvit by».
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d6/Sava%2C_elva.jpg/250px-Sava%2C_elva.jpg)
Beograd er sete for Serbias sentrale politiske institusjoner, inkludert landets president og nasjonalforsamlingen, Narodna Skupština Srbije. Med sine to statlige universiteter (blant annet Universitetet i Beograd) og en rekke andre institusjoner for høyere utdanning, er Beograd landets sentrum for utdanning og forskning. En rekke av landets største forlag, aviser, radio- og fjernsynsstasjoner har sine hovedkontorer i byen. Beograd er hovedsete for den serbisk-ortodokse kirke og residens for den serbiske patriarken. Det største gudshuset på Balkanhalvøya, Sankt Savakirken er oppført på Vracarhøyden. Festningen Kalemegdan på høyden over Savas munning er et symbol for Beograd.
Beograd ligger der Sava møter Donau, i den sørøstlige delen av den pannoniske slette ved overgangen til Balkan. Dette har ført til at byen også kalles Porten til Balkan. Kommunikasjonsmessig ligger Beograd ved de pan-europeiske korridorenes rute X og VII.
Historie
[rediger | rediger kilde]Serbias hovedstad er en av Europas eldste byer. Arkeologiske utgravninger har vist spor av bosetting på stedet så langt tilbake som fra det sjette årtusenet før Kristus. I utkanten av dagens Beograd finnes fødestedet for Vinčakulturen, en av de store førhistoriske kulturene i Europa. De arkeologiske utgravningene i Starčevo og Vinča viser at området har vært bebodd i mer enn 7 000 år. Det vil si at Beograd er blant de eldste bosetningene i Europa som har vært bebodd sammenhengende.
I år 279 f.Kr. ble byen for første gang skriftlig nevnt som Singidun, grunnlagt av en keltisk stamme. Romerne erobret byen i 86 f.Kr.. Deres navn på Beograd var Singidunum. Navnet Beograd ble brukt for første gang i en pavelig bulle datert 878.
Stefan Nemanjic ble i 1217 kronet til den første serbiske kongen og regjerte til 1227. I 1403 ble byen hovedstad for det serbiske despotiet under Stefan Lazarević. Dette regnes også som den første serbiske statsdannelsen. Det osmanske riket erobret byen i 1521, og det siste osmanske regimentet forlot Kalemegdan først i 1867. Fra samme tidspunkt ble Beograd hovedsete for Fyrstedømmet Serbia. Byen ble senere hovedstad i Kongeriket Serbia fra 1883 til 1918 og hadde deretter tilsvarende status i Kongeriket Jugoslavia. Fra slutten av andre verdenskrig var Beograd hovedstad i Den sosialistiske føderale republikken Jugoslavia, fra 2003 var den hovedstad i Serbia og Montenegro og fra juni 2006 er den hovedstad i republikken Serbia.
Kultur
[rediger | rediger kilde]Beograd har mange kulturelle begivenheter, inkludert FEST (Internasjonal filmfestival), BITEF (Beograds Teaterfestival), BELEF (Beograds sommer festival) og Bemus (Beograds musikkfestival). Nobelprisvinner Ivo Andric skrev sine mest kjente verk: Broen over Drina og Den fordømte gården i Prizrenska Street i Beograd. Andre fremtredende serbiske forfattere som bodde og arbeidet i Beograd er: Branislav Nusic, Milos Crnjanski, Borislav Pekic, Milorad Pavic og Mesa Selimovic.
Mesteparten av den serbiske filmindustrien er basert i Beograd. En av de mest berømte filmer er laget her av Emir Kusturica i 1995, vinner av Gullpalmen ved filmfestivalen i Cannes - Under jorden.[bør utdypes] Byen var et av de viktigste sentre for den jugoslaviske «ny bølge»: VIS Idoli, Ekatarina Velika og andre artister knytet til musikk, er alt fra Beograd. Andre berømte rock artister i Beograd: Riblja čorba, Bajaga og instruktører og andre. I løpet av nittitallet, var byen et viktig senter (det tidligere Jugoslavia) av turbo-folk musikksjanger.
Beograd har også mange teatre, og mest kjente blant dem er Nasjonaltheatret, Jugoslaviske Drama Theater, Zvezdara teater og Atelier 212.
Det mest berømte museet i Beograd er Nasjonalmuseet, grunnlagt i 1844. Den inneholder samlinger av mer enn 400.000 utstillinger, inkludert mange utenlandske mesterverk. Det velkjente Miroslav-evangeliet er i dette museet.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6d/Historisk_museum.jpg/250px-Historisk_museum.jpg)
Etnografiskmuseum, etablert i 1901, inneholder mer enn 150.000 utstillinger av landlige og urbane Balkans kultur, nemlig tidligere jugoslaviske. Museet for samtidskunst inneholder en samling på ca 8,540 eksempler av kunstverk fra Jugoslavia siden 1900. Nikola Teslas Museum, som ble grunnlagt i 1952, holder personlige eiendeler av Nikola Tesla. Museet lagrer rundt 160.000 originaldokumenter og ca 5.700 andre gjenstander.
Administrasjon
[rediger | rediger kilde]Beograd er en selvstendig administrativ del av Serbia med en egen byregjering. Den er inndelt i 17 kommuner og hver kommune har eget lokalt råd.
Kommuner
[rediger | rediger kilde]Navn | Område (km²) | Befolkning (1991) | Befolkning (2002) | Type | |
---|---|---|---|---|---|
Barajevo | 213 | 20,846 | 24,641 | Forstad | |
Čukarica | 156 | 150,257 | 168,508 | Forstad | |
Grocka | 289 | 65,735 | 75,466 | Forstad | |
Lazarevac | 384 | 57,848 | 58,511 | Forstad | |
Mladenovac | 339 | 54,517 | 52,490 | Forstad | |
Novi Beograd | 41 | 218,633 | 217,773 | Forstad | |
Obrenovac | 411 | 67,654 | 70,975 | Forstad | |
Palilula | 451 | 150,208 | 155,902 | Forstad | |
Rakovica | 31 | 96,300 | 99,000 | Forstad | |
Savski Venac | 14 | 45,961 | 42,505 | Forstad | |
Sopot | 271 | 19,977 | 20,390 | Forstad | |
Stari Grad | 5 | 68,552 | 55,543 | Forstad | |
Surčin | 285 | Del av Zemun til 2004 | 55,000 (est.) | Forstad | |
Vozdovac | 148 | 156,373 | 151,768 | Forstad | |
Vračar | 3 | 67,438 | 58,386 | Forstad | |
Zemun | 154 | 176,158 | 136,645 | Forstad | |
Zvezdara | 32 | 135,694 | 132,621 | Forstad | |
TOTAL | 3227 | 1,552,151 | 1,576,124 | ||
Kilde: Statistical Office of the Republic of Serbia
|
Samferdsel
[rediger | rediger kilde]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/00/Pan-European_corridors.svg/400px-Pan-European_corridors.svg.png)
Beograd er fra gammelt av et viktig knutepunkt – med ferdselsårer som den seilbare Donau med bielven Sava, internasjonale vei- og siden 1800-tallet jernbaneforbindelser, i perioder også som stasjon for Orientekspressen.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7a/KAF_Tramvaj_Resavska.jpg/250px-KAF_Tramvaj_Resavska.jpg)
Kollektivtransport
[rediger | rediger kilde]Ødeleggelsene under krigene, embargoen av Jugoslavia, NATOs bombing – og behovet for gjenreisning – har ikke vært gunstig for utbyggingen av et moderne kollektivsystem. Jernbanens lokaltrafikk omfatter fem linjer på til sammen ca. 70 km og 41 stasjoner, med gjennomsnittlig ca. 25 000 reiser pr. virkedag og vel 7 mill. pr. år. Beograd er en av få europeiske millionbyer uten tunnelbane. GPS Beograd avvikler mesteparten av kollektivtransporten og har inntil 700 000 passasjerer pr. dag – fordelt på 12 trikkelinjer, åtte trolleybuss- og 118 (diesel-)bussruter. Sporvognparken er i gjennomsnitt nærmere 30 år gammel og består hovedsakelig av Tatra KT4-vogner, som fortsatt er mye brukt i tidligere østblokkland – i tillegg til brukt materiell av eldre årgang fra Basel. Selskapet har også noen nye trikker med lavgulv og skal etter planen kjøpe flere slike og utfase det eldste materiellet. En buss har gjerne betydelig kortere levetid enn en trikk, og bussene er gjennomsnittlig ni år gamle; de fleste har lavgulv. Busselskapet SP Lasta betjener også omlandet og har 2500 avganger daglig, fordelt på over 300 bussruter. Beograd har hatt en bussprodusent, Ikarbus.[1]
Religion
[rediger | rediger kilde]Beograd er sete for en serbisk-ortodoks patriark og en romersk-katolsk erkebiskop.
Jødiske samfunn har antagelig eksistert i byen siden romertiden. Trolig fantes ca. 12 000 jøder i byen da tyskerne invaderte Jugoslavia i 1941. Bare 1115 overlevde nazistenes jødeutryddelser.[2]
Severdigheter
[rediger | rediger kilde]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/88/Kalemegdan%2C_festning.jpg/250px-Kalemegdan%2C_festning.jpg)
Kalemegdan
[rediger | rediger kilde]Festningen Kalemegdan ligger på en landtunge der elvene Sava og Donau møtes, nordvest for sentrum av Beograd. Fra festningens murer 125,5 moh er det utsyn til Savas munning i Donau, Krigsøya i forlengelsen av dette utløpet og bydelene Zemun og Novi Beograd på motsatt side av Sava.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0a/Zemuns_brygge.jpg/250px-Zemuns_brygge.jpg)
Nasjonalmuseet
[rediger | rediger kilde]Serbias nasjonalmuseum på Trg republike, ble gjenåpnet i 2018 etter å ha vært stengt for publikum siden 2003.[3]
Beogradska Arena
[rediger | rediger kilde]I Novi Beograd ligger en av Europas største innendørsarenaer, Beogradska Arena, der den europeiske musikkfestivalen Eurovision Song Contest ble avholdt i mai 2008.
Skadarlija
[rediger | rediger kilde]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/40/Skadarlija_street%2C_Belgrade%2C_Serbia.jpg/250px-Skadarlija_street%2C_Belgrade%2C_Serbia.jpg)
Skadarlija (Скадарлија) er en pittoresk bydel i Beograd beliggende i kommunen Stari Grad. På begynnelsen av 1900-tallet vant Skadarlija renommé som kunstnerkvarter, idet en rekke unge kunstnere fra det jugoslaviske området oppholdt seg her. I dag finnes det i bydelen restauranter og kafeer der det serveres typisk serbisk mat og drikke.
Kirker
[rediger | rediger kilde]Sankt Savakirken på Vračarhøyden regnes som verdens største ortodokse kirkebygg.
Andre attraksjoner
[rediger | rediger kilde]Beograd ligger ganske sentralt og er derfor et av Europas travleste transportpunkt. Byen er kjent for å være den mest livlige i regionen og er forbundet med uttrykket «der alt skjer». Beograd har det beste nattlivet og er som regel et hovedmål for besøkende fra nabolandene.
Beograd ble kåret som fremtidens europeisk by i Sørøst-Europa av Foreign Direct Investment. I en undersøkelse har også The New York Times kåret Beograd til en av de beste europeiske hovedstedene og ga omtalen en stor overskrift med tittelen «Belgrade Rocks».
Kjente personer fra Beograd
[rediger | rediger kilde]- Franz Xaver von Wulfen (1728–1805), østerriksk botaniker, zoolog, mineralog og alpinist
- Petar II av Jugoslavia (1923–1970), Kongeriket Jugoslavias siste konge
- Zoran Đinđić (1952–2003), politiker
- Jovana Janković (født 1981), TV-personlighet
- Jelena Nikolić (født 1982), volleyballspiller
- Katarina Tomašević (født 1984), håndballmålvakt
- Danica Curcic (født 1985), dansk skuespillerinne med serbiske røtter
- Novak Đoković (født 1987), tennisspiller
- Ana Ivanović (født 1987), tennisspiller
- Marko Jevtović (født 1987), bordtennisspiller
Bildegalleri
[rediger | rediger kilde]-
Serbias sentralbank
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ Michael Kujawa: Von Tirana nach Novi Sad. stadtverkehr 10/2012, s. 43-45.
- ^ Den jødiske menigheten i Beograd Arkivert 22. januar 2015 hos Wayback Machine., besøkt 31. desember 2012
- ^ Wien, Clemens Verenkotte - ARD Studio. «Serbisches Nationalmuseum wiedereröffnet - ARD Wien». www.ard-wien.de (tysk). Besøkt 12. juli 2018.
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- (sr) Offisielt nettsted
- (en) Belgrade – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- (en) Beograd – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
- (en) (en)
Beograd hos Wikivoyage
- Beograd Vêr
- Beograds Turisme
- Live Cam fra Beograd