Verdens helseorganisasjon
Verdens helseorganisasjon | |||
---|---|---|---|
World Health Organization | |||
![]() Verdens helseorganisasjons flagg | |||
Akronym | WHO | ||
Hovedkvarter | Genève, Sveits 46°13′55″N 6°08′09″Ø |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b0/World_Health_Organisation_building_south_face.jpg/250px-World_Health_Organisation_building_south_face.jpg)
Verdens helseorganisasjon (engelsk: World Health Organization, WHO) ble etablert 7. april 1948. Organisasjonen har hovedkvarter i Genève i Sveits, men også seks regionalkontorer med en viss selvstendighet. Det europeiske regionalkontoret er lokalisert i København i Danmark.
Verdens helseorganisasjon har 194 medlemsstater. Organisasjonens formål er å sørge for en høyest mulig levestandard for verdens befolkning.
Verdens helseorganisasjons generaldirektør er Tedros Adhanom Ghebreyesus.
Virksomhet
[rediger | rediger kilde]Verdens helseorganisasjons forfatning slår fast at organisasjonens mål er at alle mennesker skal oppnå en så god helse som mulig.[1] Som en del av denne kampen arbeider WHO blant annet med å koordinere internasjonal, medisinsk hjelp til steder som er rammet av infeksjonssykdommer som SARS, malaria og aids. Ut over dette bekjemper WHO også andre sykdommer, for eksempel ved å distribuere vaksiner.
Etter at WHO hadde kjempet mot kopper i mange år kunne de i 1979 erklære at sykdommen var borte. Kopper var den første sykdommen i verdenshistorien som hadde blitt utryddet. WHO har levert vaksiner til nesten alle som er smittet av malaria og bilharzia (en sykdom som forårsakes av parasitter), og man regner med å få bekjempet sistnevnte om noen få år.[trenger referanse]
WHOs virksomhet har også som mål å hjelpe mennesker på andre måter enn å bekjempe sykdommer. Organisasjonen ønsker også å fremme god helse i videre forstand. WHO definerer helse som velbefinnende såvel fysisk og psykisk som sosialt. Et ledd i dette er WHOs kampanjer, for eksempel kampanjen for å minske folks tobakksforbruk, og forskningsvirksomhet på for eksempel påvirkning fra magnetfelter fra mobiltelefoner.[trenger referanse]
En rapport fra 2003 om at kostholdet ikke bør inneholde mer enn ti prosent sukker ble av noen aktører tolket som et angrep på sukkerindustrien.[2]
Sommeren 2014 gikk organisasjonen ut med en anbefaling om å avkriminalisere bruk av narkotika og forby tvangsbehandling.[3]
Covid-19
[rediger | rediger kilde]11. mars 2020 klassifiserte WHO koronavirusutbruddet, som først ble registrert i den kinesiske storbyen Wuhan i desember 2019, som en pandemi.[4] USAs president Donald Trump mente at WHO hadde forsømt seg ved ikke tidsnok å tillegge spredningen av sykdommen SARS-CoV-2 tilstrekkelig alvor og erklærte derfor 15. april 2020 at han ville innstille landets utbetalinger til organisasjonen for en ikke nærmere angitt tidsperiode.[5] Senere ble det kjent at president Trump meldte USA ut av WHO med virkning fra 6. juli 2021.[6] President Joe Biden meldte USA inn i WHO igjen etter at han tiltrådte i januar 2021.[7]
Organisasjon
[rediger | rediger kilde]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b3/World_Health_Organisation_regional_offices.svg/250px-World_Health_Organisation_regional_offices.svg.png)
Per 2019 hadde WHO 194 medlemsland, inkludert Cookøyene og Niue.[8] Per 2009 var det i tillegg to land som kun hadde status som assosierte medlemmer, Puerto Rico og Tokelau.[9] Ikke-medlemmer av WHO inkluderer Liechtenstein og stater med begrenset diplomatisk anerkjennelse.[8] Flere andre enheter har fått observatørstatus. Palestina er en observatør som en «nasjonal frigjøringsbevegelse» anerkjent av Den arabiske liga under FN-resolusjon 3118. Den hellige stol er også til stede som observatør, det samme er Malteserordenen.[10]
Alle medlemsstatene i WHO sender delegasjoner til Verdens helseforsamling[11] (engelsk: World Health Assembly), som er WHOs høyeste besluttende organ. Forsamlingen møtes hvert år i mai, blant annet for planlegge budsjettene for såvel organisasjonen som de ulike programmene den står bak (operativ virksomhet). Verdens helseforsamling utnevner også en formann som sitter i fire-fem år og et utøvende styre, som består av medisinsk kvalifiserte representanter fra 34 medlemsland og som i en treårsperiode blant annet skal sette vedtakene fra Verdens helseforsamling ut i livet.
WHO er på sin side representert med et kontor ved De forente nasjoner for å ivareta sine interesser og bidra til utformingen av globale helsetiltak. Verdens helseorganisasjon deltar også i flere FN-komiteer.[12]
Regionkontorer
[rediger | rediger kilde]De regionale avdelingene av WHO ble opprettet mellom 1949 og 1952 og er basert på artikkel 44 i WHOs konstitusjon, som tillot WHA å «etablere en [enkel] regional organisasjon for å møte de spesielle behovene til [hvert definerte] område». Mange beslutninger tas på regionalt nivå, herunder vurderinger av WHOs budsjett og valg av representanter til neste forsamling, som er utpekt av regionene.[13]
Hver region har en regional komité som vanligvis møtes en gang i året, normalt i løpet av høsten. Representanter deltar fra hvert medlemsland eller assosierte medlemsland i hver region, også fra de stater som ikke er fullt anerkjent. For eksempel møter Palestina i Region østre Middelhavet. Hver region har også et regionalt kontor[13] ledet av en regiondirektør, som velges av en regional komité. Styret i WHO skal godkjenne slike avtaler, men det har aldri overstyrt valgene foretatt av en regionalkomité. Den eksakte rollen til styret i denne prosessen har vært gjenstand for debatt, men den praktiske effekten har alltid vært liten.[13] Siden 1999 har regiondirektørene tjenestegjort i en femårsperiode som kan fornyes én gang.[14]
Hver regionkomité i WHO består av alle lederne av helsedepartementene i alle regjeringene i de landene som utgjør regionen. I tillegg til valg av regiondirektør har regionkomitéen også ansvaret for å sette retningslinjer for gjennomføringen, innenfor regionen, av helsepolitikk og andre retningslinjer vedtatt av World Health Assembly. Regionkomitéen gir også framdriftsrapporter for WHOs handlinger i regionen.
Region | Hovedkvarter | Merknader | Webside |
---|---|---|---|
Afrika (AFRO) | Brazzaville, Republikken Kongo | AFRO omfatter det meste av Afrika, med unntak av Egypt, Sudan, Sør-Sudan, Tunisia, Libya, Somalia og Marokko (som alle faller inn under EMRO) [15][16] | AFRO |
Europa (EURO) | København, Danmark | EURO omfatter det meste av Europa og Israel [16] | EURO Arkivert 21. mai 2010 hos Wayback Machine. |
Sørøst-Asia (SEARO) | New Delhi, India | Nord-Korea ligger under SEARO[17] | SEARO |
Østre Middelhavet (EMRO) | Kairo, Egypt | Omfatter landene i Afrika som ikke er inkludert i AFRO, samt landene i Midtøsten, med unntak av Israel. Pakistan ligger også under EMRO.[18] | EMRO |
Vestlige Stillehavet (WPRO) | Manila, Filippinene | WPRO dekker alle de asiatiske landene ikke dekkes av SEARO og EMRO, samt alle land i Oseania. Sør-Korea ligger under WPRO[19] | WPRO |
Amerika (PAHO) | Washington D.C., USA | Dekker Nord- og Sør-Amerika[20] | AMRO |
Generaldirektører
[rediger | rediger kilde]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2f/Dr._Tedros_Adhanom_Ghebreyesus%2C_Minister_of_Health%2C_Ethiopia%2C_speaking_at_the_London_Summit_on_Family_Planning_%287556214304%29_%28cropped%29.jpg/190px-Dr._Tedros_Adhanom_Ghebreyesus%2C_Minister_of_Health%2C_Ethiopia%2C_speaking_at_the_London_Summit_on_Family_Planning_%287556214304%29_%28cropped%29.jpg)
![]() |
1948 – 1953 |
![]() |
1953 – 1973 |
![]() |
1973 – 1988 |
![]() |
1988 – 1998 |
![]() |
1998 – 2003 |
![]() |
2003 – 2006 |
![]() |
2006* |
![]() |
2006 – 2017 |
![]() |
2017– |
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ World Health Organization (2004). «Constitution of the World Health Organization». Arkivert fra originalen 26. juni 2004. Besøkt 25. august 2006.
- ^ Guardian.co.uk (21. april 2003). «Sugar industry threatens to scupper WHO». Besøkt 25. august 2006.
- ^ «World Health Organization Calls for Drug Decriminalization and Broad Drug Policy Reforms». Drug Policy Alliance. 21. juli 2014. Arkivert fra originalen 15. januar 2016. Besøkt 28. desember 2015.
- ^ «WHO erklärt Covid-19-Ausbruch zur Pandemie» (tysk). ZDF. 11. mars 2020. Arkivert fra originalen 12. mars 2020. Besøkt 17. april 2020.
- ^ «Coronavirus: US to halt funding to WHO, says Trump» (engelsk). BBC. 15. april 2020. Arkivert fra originalen 17. april 2020. Besøkt 17. april 2020.
- ^ Senatorer: USA trekker seg formelt ut av WHO. DN. Besøkt 3. november 2020.
- ^ Weintraub, Karen. «Biden administration renewed support for World Health Organization is 'good news for America and the world,' scientists say». USA TODAY (engelsk). Besøkt 21. mars 2023.
- ^ a b «Countries». WHO. Besøkt 4. februar 2012.
- ^ «Appendix 1, Members of the World Health Organization (at 31 May 2009)» (PDF). World Health Organization. Besøkt 18. november 2010.
- ^ Burci, Gian Luca; Vignes, Claude-Henri (2004). World Health Organization. Kluwer Law International. ISBN 978-90-411-2273-5.
- ^ [1]
- ^ «WHO Office at the United Nations» (engelsk). Verdens helseorganisasjon. Arkivert fra originalen 9. desember 2017. Besøkt 10. april 2020.
- ^ a b c Burci, Vignes (2004). ss. 53–57.
- ^ «A year of change: Reports of the Executive Board on its 102nd and 103rd sessions» (PDF). WHO. Besøkt 11. februar 2012.
- ^ «Regional Office for Africa». WHO. Besøkt 11. februar 2012.
- ^ a b «Regional Office for Europe». WHO. Besøkt 11. februar 2012.
- ^ «Regional Office for South-East Asia». WHO. Besøkt 11. februar 2012.
- ^ «Regional Office for Eastern Mediterranean». WHO. Besøkt 11. februar 2012.
- ^ «Regional Office for the Western Pacific». WHO. Besøkt 11. februar 2012.
- ^ «Regional Office for the Americas». WHO. Besøkt 11. februar 2012.
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- (en) Offisielt nettsted
- (en) Mate-URL
- (en) United Nations World Health Organization – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- (en) World Health Organisation – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
- Verdens helseorganisasjon[død lenke], via FN-sambandet.