Vitenskapsåret 1530
Utseende
Vitenskapsåret 1530 |
1528 | 1529 | 1530 | 1531 | 1532 |
Humaniora og kultur Arkeologi | Arkitektur | Filosofi | Kunst | Litteratur | Lyrikk | Musikk | Religion | |
Samfunnsvitenskap og samfunn Konflikt | Politikk | Sport | |
Teknologi og vitenskap Vitenskap |
Andre årsmaler |
Land Danmark | Frankrike | India | Korea | Norge | Sverige |
Ledere Statsledere |
Vitenskapsåret 1530 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1530.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a7/Removal_of_teeth_with_forceps_Wellcome_M0012639.jpg/250px-Removal_of_teeth_with_forceps_Wellcome_M0012639.jpg)
Oppdagelsesreiser
[rediger | rediger kilde]- august − Sébastien Cabots ekspedisjon vendte tilbake til Spania etter et mislykket forsøk på å finne den vestlige ruten til Catahy.
Astronomi
[rediger | rediger kilde]- Gemma Frisius fikk publisert verket (la)«De Principiis astronomiae et cosmographiae» (Om astronomiens prinsipper og kosmografi)[1]. Paris.
Geologi
[rediger | rediger kilde]- Georgius Agricola fikk publisert «Bermannus, sive de re metallica dialogus» (Bermannus, eller om metallene), hans første utredning om metallurgi.
Matematikk
[rediger | rediger kilde]- Omtrentlig år – Jyeṣṭhadeva, meblem av Kerala-skolen for astronomi og matematikk i India, skrev (ml)«Yuktibhāṣā»(Rasjonale), den tidligste kjente teksten med matematisk bevisførsel.
Botanikk
[rediger | rediger kilde]- Otto Brunfels fikk publisert første del av den illustrerte botaniske katalogen «Herbarium vivae icones», med egen observasjoner og med navn fra tysk dagligtale.[2]. Strasbourg.
Medisin
[rediger | rediger kilde]- Paracelsus fikk publisert pamfletten «Paragranum», et oppgjør med Galens teorier og beskrivelsen av de fire søylene som medisinen hviler på: Filosofien, astronomien, alkymien og dydigheten[3]. Nürnberg.
- Sykdomsbetegnelsen syfilis ble første gang brukt, av Girolamo Fracastoro i eposet «Syphilis sive morbus gallicus». Venezia.
- Den første boken om odontologi, (de)«Artzney Buchlein: wider allerlei kranckeyten und gebrechen der tzeen» (Liten bok om legedom mot alle sykdommer og skader på tennene), ble publisert.[4] Tyskland.
Fødsler
[rediger | rediger kilde]- 14. august − Giovanni Battista Benedetti (død 1590), italiensk matematiker.
- 30. september – Girolamo Mercuriale (død 1606), italiensk lege.
- Ukjent dato –
- Giulio Cesare Aranzio (død 1589), italiensk lege.
- Conrad Dasypodius (død 1600), sveitsisk matematiker.
Dødsfall
[rediger | rediger kilde]- Omtrentlig år − Jacopo Berengario da Carpi (født om lag 1460), italiensk lege.
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ Gemma Frisius. «<De Principiis astronomiae et cosmographiae».
- ^ Otto Brunfels (1530). «Herbarium vivae icones». Arkivert fra originalen 17. april 2009. Besøkt 5. desember 2019.
- ^ Th. Hiortdahl (1906). Fremstilling af kemiens historie. A. W. Brøggers Bogtrykkeri. s. 58.
- ^ «FAQS On the History of Dentistry» (PDF). Archives of the American Dental Association. American Dental Association. What was the name of the first book on dentistry?. Arkivert fra originalen (PDF) 23. desember 2013. Besøkt 23. desember 2013. «Arkivert kopi» (PDF). Archived from the original on 23. desember 2013. Besøkt 4. desember 2019.