Herbert Wehner
Herbert Wehner | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | Herbert Richard Wehner 11. juli 1906[1][2][3][4] ![]() Dresden[5] | ||
Død | 19. jan. 1990[6][1][2][3]![]() Bonn[7] | ||
Beskjeftigelse | Politiker ![]() | ||
Embete |
| ||
Ektefelle | Lotte Loebinger (1927–) (avslutningsårsak: skilsmisse)[8] Greta Wehner (1983–1990) (avslutningsårsak: personens død)[8] | ||
Parti | Sozialdemokratische Partei Deutschlands Kommunistische Partei Deutschlands | ||
Nasjonalitet | Tyskland | ||
Gravlagt | Borggravlunden i Bad Godesberg | ||
Utmerkelser | Hans Böckler-prisen Storkors av forbundsrepublikken Tysklands fortjenstorden (1973) | ||
Herbert Richard Wehner (født 11. juli 1906 i Dresden i Tyskland, død 19. januar 1990 i Bonn) var en tysk politiker. Han var fra 1966 til 1969 føderal minister for alltyske anliggender, og deretter fra 1969 til 1983 formann for SPD-fraksjonen i Forbundsdagen.
Liv og virke
[rediger | rediger kilde]Bakgrunn
[rediger | rediger kilde]Herbert Wehner var sønn av skomakeren Robert Richard Wehner (1881–1937) og hans hustru, skreddersken Alma Antonie Wehner, født Diener (1881–1945). Faren var soldat under første verdenskrig og ble deretter med i en løsere sammenslutning av sosialdemokratiske, sosialistiske og kommunistiske soldater. Faren ble siden en fagforeningsmann som også var aktiv i SPD.
Herbert Wehner ble selv mer radikalt venstreorientert.
Politisk karriere
[rediger | rediger kilde]Han meldte seg inn i KPD (kommunistpartiet) i 1927 og ble valgt til parlamentet i Sachsen i 1930. Etter Adolf Hitlers maktovertagelse i 1933 deltok Wehner i den kommunistiske motstandsbevegelsen. I 1935 reiste han til Moskva i eksil. Under tiden i Moskva 1935-1941 ble han medlem av partiets sentralkomité.
Etter å ha reist til Sverige 1941 for partiet, ble han i 1942 anholdt og arrestert der. Hans oppdrag i Sverige hadde vært for å bygge opp motstandsbevegelsen i Tyskland. Han ble satt i fengsel etter å ha blitt dømt til ett års straffarbeid ved Stockholms Rådhusrätt for ulovlig etterretningsvirksomhet.[9] Wehner satt blant annet i Falun, Vänersborg og på Långholmen.[10] Han ble under denne tiden ekskludert fra kommunistpartiet.
Han ble løslatt fra fengselet og tok så arbeide i Borås som tekstilarbeider.[11] Wehner kom gjennom hele livet til å beholde kontakten til Sverige, blant annet gjennom sitt sommerhus på Öland.
Da han i 1946 vendte tilbake til Tyskland, til Hamburg, ble han medlem av SPD. Han kom etterhvert til å høre til partitoppen. Han stod partilederen Kurt Schumacher nær.
Han ble medlem av Forbundsdagen i 1949 og forble medlem til han trakk seg fra aktiv politikk i 1983. Han hadde en viktig rolle i forbindelse med Godesberg-programmet, hvor partiet avviste den marxistiske ideologi.
I 1966 ble han minister for indretyske forhold, en stilling som gjaldt forholdene rundt Tysklands daværende status som delt land, i Kurt Kiesingers CDU-SPD-regjering. Da SPD påtok seg regjeringsansvaret under ledelse av Willy Brandt, ble Wehner formann for SPDs gruppe i Forbundsdagen.
Under sin tid i Forbundsdagen ble han kjent for sin meget direkte stil; ofte kom han med personlige og fornærmende angrep på sine politiske motstandere. Han nådde å få nesten 80 irettesettelser av parlamentets formann.
Han døde i 1990 etter lengre tids sykdom.
Han regnes av Arbeitsgemeinschaft Orte der Demokratiegeschichte å være blant de 100 viktigste personer som i løpet av de siste 200 år, har bidratt til dannelsen av demokratiet i Tyskland.[12]
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ a b Brockhaus Enzyklopädie, brockhaus.de, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Munzinger Personen, Munzinger IBA 00000003819, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ Grunnleggende data om medlemmene av Forbundsdagen, katalogkode 11002444, besøkt 13. april 2018[Hentet fra Wikidata]
- ^ Gemeinsame Normdatei, besøkt 10. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
- ^ Gemeinsame Normdatei, besøkt 9. april 2014[Hentet fra Wikidata]
- ^ Gemeinsame Normdatei, besøkt 30. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Internet Movie Database, IMDb-ID nm1456804, besøkt 15. april 2021[Hentet fra Wikidata]
- ^ Ivarsson, Torkel (30. august 2008). «BT-journalist avslöjar svenska "koncentrationsläger" i ny bok - Borås Tidning». Borås Tidning (svensk). Arkivert fra originalen 26. desember 2014. Besøkt 17. november 2016.
- ^ Der Spiegel nr 30/1977
- ^ Germany, SPIEGEL ONLINE, Hamburg,. «Zeitgeschichte: „Ausgesprochene Gauner“ - DER SPIEGEL 38/1995». www.spiegel.de. Besøkt 17. november 2016.
- ^ «100 Köpfe der Demokratie». demokratie-geschichte.de. Besøkt 23. juli 2021.