Småbarn
Et småbarn eller smårolling er vanligvis et barn i alderen 1 til 3 år, selv om definisjonene varierer.[1][2] Barn inntil i 1 år regnes som spedbarn. Småbarnsårene er en tid med stor kognitiv, emosjonell og sosial utvikling.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/81/The_First_Steps_1893.jpg/250px-The_First_Steps_1893.jpg)
Småbarns utvikling skjer på en rekke overlappende områder,[4] og det er rimelig enighet om hva disse områdene omfatter:
- Fysisk : Vekst eller økning i størrelse.
- Grovmotorikk: Kontroll på store muskler som gjør det mulig å gå, løpe, hoppe og klatre.
- Finmotorikk: Evnen til å kontrollere små muskler. Gjør det mulig for smårollingen å mate seg selv, tegne og manipulere gjenstander.
- Syn: Evnen til å først se nært og senere fjernt, og tolke det som sees.
- Hørsel og tale: Evne til å høre og motta informasjon og lytte (tolke), og evnen til å forstå og lære språk og bruke det til å kommunisere effektivt.[5]
- Sosialt: Evne til å samhandle med verden gjennom å leke med andre, vente på tur og delta i fantasilek.
Selv om det grovt kan sies hva som er typisk er det betydelige forskjeller på hvor fort barn utvikler seg og likevel ansees å være innenfor "normal" utvikling.[6] Det er imidlertid noen spesifikke milepæler som bør oppnås til visse aldre for å vokse og utvikle seg ordentlig.[7] Utviklingen kan ta tid, og foreldre bør ikke bekymre seg for mye hvis et barn ligger bakpå i sin aldersgruppe. For tidlig fødsel eller sykdom i spedbarnsalderen kan også bremse et barns utvikling.[8]
Nedenfor følger en grov oversikt over hva slags ferdigheter og egenskaper små barn kan forventes å ha utviklet på ulike punkter i løpet av småbarnsperioden. Sitater for informasjonen som er gitt er gitt her. [9]
Utvikling | 1 år | Månedene etter første bursdag | 1.5 år
(18 måneder) |
2 år | 2.5 år |
---|---|---|---|---|---|
Fysisk og motorisk |
|
|
|
|
|
Intellektuelt og sosialt |
|
|
|
|
Tidlige milepæler og intelligens
[rediger | rediger kilde]Det har lenge vært kjent at markant sen oppnåelse av utviklingsmessige milepæler er relatert til intellektuelle eller fysiske funksjonshemminger. På den andre siden kan tidlig passering av utviklingsmilepæler generelt indikere et høyere nivå av intelligens.[11][12][13] Eksperter har imidlertid frarådet å forhaste barn gjennom milepæler så lenge de når dem innenfor et normalt område.[14]
Toaletttrening
[rediger | rediger kilde]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/28/Simple_plastic_potty.jpg/250px-Simple_plastic_potty.jpg)
For at et barn er klart til å begynne toaletttrening bør det være fysiologisk og psykologisk i stand til det.
- Fysiologisk omfatter barnets evne til å kontrollere tissing og bæsjing, sitte oppreist og å gå.
- Psykologisk beredskap beskriver barnets motivasjon til å bli toaletttrent og deres evne til å forstå og følge instruksjoner.[15]
Videre er prosessopplæring viktig[16] samt foreldrerespons.
Sitte på huk
[rediger | rediger kilde]Små barn setter seg instinktivt på huk fra oppreist stilling som en kontinuerlig bevegelse når de vil senke seg til bakkenivå. 1- og 2-åringer kan ofte leke i en stabil hukstilling, med føttene bredt fra hverandre og uten av baken berører gulvet helt, selv om de i starten må holde fast i noe for å reise seg igjen.[17]
Språk
[rediger | rediger kilde]Å snakke er den neste milepælen som foreldre vanligvis er klar over. Et småbarns første ord forekommer ofte rundt 12 måneder, men dette er bare et gjennomsnitt.[18] Barnet vil da gradvis fortsette å øke vokabularet til rundt 18 måneders alder hvorpå språkferdighetene øker raskere. Det kan lære så mye som 7–9 nye ord om dagen. Rundt denne tiden kan småbarn vanligvis rundt 50 ord. Ved 21 måneder begynner småbarn å bruke to-ords setninger, som for eksempel "jeg gå" eller "mamma gi". Før de sovner går de ofte i en monolog kalt krybbeprat der de øver på samtaleferdigheter. I denne alderen blir barn svært dyktige til å formidle sine ønsker og behov til foreldrene på en verbal måte.
Følelser og selvbilde
[rediger | rediger kilde]Det er flere andre viktige milepæler som oppnås i denne tidsperioden som foreldre har en tendens til å ikke vektlegge like mye som det å gå og snakke. At barnet får muligheten til å peke ting det vill du skal se viser store psykologiske gevinster hos en smårolling. Dette skjer vanligvis før et barns første bursdag.[trenger referanse]
Toåringer er kjent for å være trassige[19] på grunn av sine raserianfall. Dette stadiet kan begynne så tidlig som 9 måneder gammelt, avhengig av barnet og miljøet. Småbarn har en tendens til å få raserianfall fordi de har veldig sterke følelser, men ikke vet hvordan de skal uttrykke seg slik eldre barn og voksne gjør.[20] Umiddelbare årsaker kan inkludere fysiske faktorer som sult, ubehag og tretthet eller et barns ønske om å få større selvstendighet og kontroll over miljøet rundt seg.[21] Småbarnet oppdager at de er et separat vesen fra foreldrene sine og tester sine grenser for å lære hvordan verden rundt dem fungerer. Selv om småbarnet er i sin utforskende fase er det også viktig å forstå at metodene foreldrene bruker for å kommunisere med småbarnet kan enten utløse et raserianfall eller roe situasjonen.[22][23] Forskning har vist at foreldre som har opplevd mishandling, vold og relatert psykopatologi spesielt kan ha problemer med å reagere sensitivt og på en utviklingsmessig hensiktsmessig måte på småbarns raserianfall, og dermed kan dra nytte av kursing.[24][25] I alderen mellom 2 til 5 år streber barnet etter uavhengighet, en prosess som gjentar seg i ungdomsårene.[trenger referanse]
Selvbevissthet er en annen milepæl som hjelper foreldre å forstå hvordan en et småbarn reagerer. Rundt 18 måneders alder vil et barn begynne å gjenkjenne seg selv som et separat fysisk vesen med sine egne tanker og handlinger.[trenger referanse] En forelder kan teste om denne milepælen er nådd ved å legge merke til om smårollingen gjenkjenner at refleksjonen deres i et speil faktisk er dem selv. En måte å teste dette på er rouge-testen: Å sette leppestift på barnets ansikt og vise dem sin egen refleksjon. Dersom barnet strekker seg mot sitt eget ansikt har barnet nådd denne viktige milepælen. Sammen med selverkjennelse kommer følelser av forlegenhet og stolthet som barnet ikke tidligere har opplevd.[trenger referanse]
Se også
[rediger | rediger kilde]Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ The Mighty Toddler: The essential guide to the toddler years. Sydney: Pan Macmillan Australia. s. 1.
- ^ The Emotional Life of the Toddler. New York: The Free Press. 1993. s. 1.
- ^ Lewsley, Joanne. «Developmental milestones: walking».
- ^ Barker, Robin (2001) The Mighty Toddler: The essential guide to the toddler years, Pan Macmillan Australia, Sydney, p19.
- ^ «Age-Appropriate Speech and Language Milestones». Stanford Children's Health. Besøkt 8. oktober 2020.
- ^ «Your Child's Developmental Milestones: Why it's 'Normal' to be Different». Besøkt 8. oktober 2020.
- ^ Toddler growth, Gold Learners, https://www.goldlearners.com/your-toddler
- ^ «Child Development».
- ^ Feigelman S. The first year. In: Kliegman RM, Behrman RE, Jenson HB, Stanton BF, eds. Nelson Textbook of Pediatrics. 18th ed. Philadelphia, Pa: Saunders Elsevier; 2007: chapter 8 quoted in Developmental milestones record - 12 months MedlinePlus Medical Encyclopedia
- ^ Raising a Happy, Unspoiled Child. Simon and Schuster [Fireside Book]. 1995. s. 161.
- ^ «Infant developmental milestones and subsequent cognitive function».
- ^ «Developmental milestones during the first three years as precursors of adult intelligence».
- ^ «Associations of Early Developmental Milestones With Adult Intelligence».
- ^ «Early Milestones, Smarter Child?». Besøkt 20. juni 2021.
- ^ «The effectiveness of different methods of toilet training for bowel and bladder control». Evidence Report/Technology Assessment (147): 1–57. desember 2006. PMC 4781561
. PMID 17764212.
- ^ «The Complete Toilet Learning Guide | The SOEL Way». Besøkt 7. september 2020.
- ^ Slentz K, Krogh S Early Childhood Development and Its Variations (2001)
- ^ «Child talking timeline».
- ^ «The Terrible Twos Explained - Safe Kids (UK)». Safe Kids. Besøkt 8. desember 2010.
- ^ «Talking About Emotions During the Toddler Years and Beyond: Mothers' and Fathers' Coaching of Children's Emotion Understanding».
- ^ «Temper Tantrums (for Parents) - Nemours KidsHealth». Besøkt 29. november 2020.
- ^ «Toddler Emotional States, Temperamental Traits, and Their Interaction: Associations with Mothers' and Fathers' Parenting».
- ^ «Toddlers World». Arkivert fra originalen 7. februar 2011.
- ^ «Links between mothers' coping styles, toddler reactivity, and sensitivity to toddler's negative emotions».
- ^ «An fMRI study of the brain responses of traumatized mothers to viewing their toddlers during separation and play».